Om 3 timmar och 32 minuter
påbörjar människan det största äventyret i sin historia.
Fem minuter, Gino. Allt ser bra ut.
Människan ska skicka i väg sig själv på en resa till månen
med förväntningen att landa där.
I slutet av 1960-talet
närmar sig USA målet att sätta en människa på månen.
386 160 km bort från kontrollstationen i Houston
kommer en gigantisk raket som är över 90 m lång
att återigen komma in i atmosfären i hastigheter på över 40 225 km/h.
Det är en resa som börjar flera år tidigare.
Du kan bli den första människan på månen. Hur känns det?
Jag har samma önskan som alla astronauter.
-Vi vill klara resan. -Bekräftat. Klart för start.
-Fortfarande grönt ljus. -Fyra, tre, två, ett.
-Uppfattat. -Start.
Start. Uppfattat.
Vi har en start.
Hon startar. Grönt ljus från tornet.
Grönt ljus från tornet. Vi börjar känna det första mullrande dånet.
Det här är berättelsen om Projekt Apollo.
12 år. 12 bemannade uppdrag. Ett omöjligt mål.
Du påstår att moralen inte har sänkts trots nedskärningar i rymdprogrammet.
Är du bekymrad över att nåt steg i kontrollen kan missas
som kan orsaka ett mekaniskt problem?
-Tjugoett. -Nio meter. Ner 75 cm. 8.
Sex meter. Ner 15 cm. Rör oss framåt lite grand. Höger.
Berättad av de som tog oss dit.
-Okej, T1. Stanna eller inte, Retro? -Stanna.
-Fido? - Kontroll? -Stanna.
Ingen PDI plus 12.
Triumfer och tragedier.
Houston, vi har haft ett problem.
-Hör på, killar. -Vi har förlorat en syretank.
Vad vill ni ha på strömbrytaren?
Vi bör kunna använda batteriet.
Om mindre än sju minuter kommer vi in i jordens atmosfär.
Där är den. Den kommer ut ur molnen.
Trehundra meter kvar.
En hälsning från månen, Houston.
MÄNNISKAN OCH MÅNEN
Området i Disneyland som berör framtiden heter Tomorrowland.
En av de populära attraktionerna är vår simulerade raketfärd runt månen.
RAKET TILL MÅNEN
Efter att ha kommit in på rymdflygplatsen
kan besökare uppleva spänningen som rymdfarare möter
när raketfärder till månen blir en daglig rutin.
När vi hör spännande nyheter om hur dagens raketforskare...
WARD KIMBALL TECKNARE FÖR DISNEY
...förbereder morgondagens resor
måste vi komma ihåg att en sån resa har varit människors dröm
sen historiens begynnelse.
Kör månsekvensen, tack.
Sen urminnes tider, sen människans förmåga att tänka
har han blickat mot himlen och drömt om att nån gång resa genom rymden.
Att utforska månen och planeterna, som alltid har fängslat honom.
Forskare säger att det dröjer många år innan rymdresor blir verklighet.
I oktober 1957 får science fiction liv
då Sovjetunionen skjuter ut första satelliten: Sputnik.
SOVJETER SKJUTER UT SATELLIT
President Eisenhower och andra talespersoner
har försökt dämpa rädslan och ängslan
orsakade av Rysslands genombrott
inom fältet för satelliter och interkontinentala markrobotar.
Sputnik 1 och den traumatiska reaktionen från världens folk
uppdagade helt nya problem för alla amerikaner.
Rymdåldern har blivit den nya gränsen i kalla kriget.
EISENHOWER BILDAR MYNDIGHET FÖR YTTRE RYMDEN
Vi har en av de mest utmanande uppgifter som människor nånsin fått.
Utvidgning av vår kunskap om rymden, utveckling och drift av fordon
som kan bära instrument och människor genom rymden,
bevarandet av USA:s roll som ledare
inom flyg- och rymdforskning och teknologi.
RYSSAR SÄTTER MAN I OMLOPPSBANA
Det var väntat att den första människan i rymden skulle vara ryss.
RYSSLAND SKICKAR FÖRSTA MAN TILL RYMDEN
Men det var ingen välkommen nyhet i Washington.
USA:s rymdprogram ligger minst åtta månader efter Sovjetunionens.
Nu är det dags att ta längre kliv. Dags för ny amerikansk företagsamhet.
Dags för denna nation att ta en tydlig ledarroll inom rymdbedrifter,
vilket på många...
NASA BEMANNAD RYMDFARKOST PLATS 3
...sätt kan vara nyckeln till vår framtid på jorden.
Jag anser att denna nation bör ta sig an
att uppnå målet innan detta årtionde är över
att sätta en man på månen och ta honom tillbaka till jorden.
USA:s team av astronauter utökades till 16 i dag med 9 stycken nya.
Det specificerades att de ska tränas för resor till månen.
9 NYA ASTRONAUTER I MÅNKAPPLÖPNINGEN
Då allt fler vetenskapliga instrument märkta "Tillverkat i USA"
börjar dyka upp i rymden,
sprider sig en våg av optimism bland amerikanska rymdtjänstemän.
I båda rymdkommittéerna
har man vädjat till en tjänsteman i rymdadministrationen
att säga till dem att han behöver mer pengar. Han säger nej.
Han anser att arbetet går bra med nuvarande budget.
Tjänstemannen är Wernher von Braun, chef för arméns raketteam
som ska överföras till National Aeronautics and Space Administration
känt från dess initialer som Nasa.
Jag får ofta frågan vad det finns för skäl att resa till rymden.
DR. WERNHER VON BRAUN RAKETFORSKARE
I tider av elektroniska och mekaniska mirakel är det en populär tanke
att människan snabbt blir föråldrad.
Vissa säger att människor i rymden är en belastning och ett besvär.
Utrustning kan designas till att reagera på många kända
och även föga förväntade situationer eller händelser.
Människor kan observera, korrelera fakta och reagera på det oväntade.
Denna rymdfarkost byggd av amerikansk industri åt Nasa
ska skjutas upp i rymden från Cape Kennedy om några dagar.
OBEMANNAD PROVFLYGNING
Den har inga astronauter
men det blir en av de viktigaste rymdfärderna hittills
för det här är Apollo, den första i en familj av rymdfarkoster
designade att transportera amerikaner till månen före 1970.
Många av dess system flyger i rymden första gången på denna rymdfarkost.
Efter att raketen har gett oss rätt hastighet
skiljs kommandomodulen och servicemodulen från raketen.
De har lutats nedåt i ungefär den här vinkeln.
Denna motor ska användas till att ta astronauterna
från omloppsbanan till jordens yta
och även i kommande uppdrag för att ta astronauterna till omloppsbanan
och sen tillbaka hem igen.
Från rymdkontrollen i Houston ska Glynn Lunney leda flygturen.
GLYNN LUNNEY FLYGHANDLEDARE
Vi utför det första Apollo-testet, Apollo Saturn-201
från den här rymdkontrollen i Houston, Texas.
Hädanefter kommer Apollo-resorna att ledas härifrån efter start.
Vi har övat de senaste månaderna och är redo att börja flyga.
Astronauter som förbereder sig för USA:s första månresa
följer ett komplext träningsprogram
som ska ge dem kunskap om förhållandena de ställs inför
under uppdraget till månen.
JAMES BURKES RÖST BBC
Det finns ett sätt att återskapa rymdens viktlöshet: I det här planet.
Jag vet inte om jag pratar tydligt men snart ska vi upp över toppen
och då kommer jag tydligen att sväva. Och...
Jag gör det. Det är fantastiskt! Det är otroligt!
Det är en enastående känsla. Jag har ingen kontroll över mig själv.
Allt damm flyger med mig. Jag har ingen kontroll över mig alls.
WALTER CRONKITES RÖST CBS NEWS
Två års arbete dag och natt, hemifrån flera månader i sträck.
Dessa män har ett stort jobb. Inget med det är enkelt.
Frågan alla vill ställa:
Vad tycker fruarna och barnen om deras ambitioner att resa i rymden?
Min fru har haft samma inställning under hela min karriär.
Om det är det jag vill göra står hon och barnen bakom mig till 100 %.
Min fru tycker likadant, annars hade det inte gått.
Hon är med mig hela vägen. Pojkarna är för små för att inse vad som sker
men de känner säkert likadant.
Mrs Grissom, hoppas ni att han är karlen som klarar det?
Jag vet inte.
Hur skulle ni känna...? Jag väntar på ett svar från en av er killar.
-Svar på vad? -Hur skulle ni känna...
...om det var er fru som skulle resa till yttre rymden?
APOLLO 1 JANUARI 1967
Månen är ett nödvändigt första steg för utforskning av planeterna.
Att flyga män dit och ta hem dem säkert detta årtionde
är målet med Nasas projekt Apollo.
Uppdragen med Mercury och erfarenheten från Gemini
har tagit detta land till nästa stora milstolpe:
Den första rymdfärden med tre man. Det här är de som ska flyga.
Pilotbefäl Virgil Grissom. Mercury, Gemini och nu Apollo.
Hans tredje gång i rymden. En av de första sju astronauterna.
Seniora piloten Edward White.
Han är ihågkommen för rymdpromenaden under Gemini 4.
Han har specialiserat sig på datorer och tränat inför uppdraget.
Astronauten Roger Chaffee tar tredje sätet i Apollo.
Han har fokuserat på flygbanan och experimenten.
Alla i rymdprogrammet har fått frågan 50 gånger
och det är svårt att besvara den
utan att låta töntig.
Det är en ny fas av utforskning.
Man kan säga det och låta lite banal. Den finns där.
Vi skulle försumma vår mänskliga plikt om vi inte undersökte den.
Vi förbättrar vår ingenjörskonst.
Vi bygger ny utrustning som har användningsområden inom fält
som vi inte ens kan föreställa oss i dag.
Ingen kan förutspå vad den vetenskapliga aspekten blir.
En del av de grundläggande geologiska saker vi kanske hittar där
som för länge sen förstördes av väder på jorden,
kan ge oss mer insikt om universums födelse eller vårt solsystem.
Du flög på Mercury och Gemini. Nu flyger du på Apollo.
Störs du av sannolikheten för en möjlig katastrofal olycka?
Nej, man måste skjuta bort såna tankar.
Den möjligheten finns naturligtvis alltid.
Det kan hända sista gången likväl som den första.
Man planerar så gott man kan för att hantera alla eventualiteter.
Man skaffar en välutbildad besättning och sen flyger man.
27 januari 1967. Tre veckor till uppskjutning.
Besättningen på Apollo 1 går ombord för ett förberedande test.
-Fortsätt. -Har vi alla tre astronauter...
...inkopplade på S band i Svart 3?
-Repetera. -En gång till.
Hur ska vi ta oss till månen om vi inte kan prata mellan tre byggnader?
De hör inte vad du säger. Än en gång, detta är pilotbefälet.
Ett, två, tre, fyra, fem. Fem, fyra, tre, två, ett.
Kan vi få bekräftat att ni alla tre finns på S band?
Flammor!
Vi har en svår brand! Vi brinner upp!
Besättningen, kan ni utträda? Bekräfta det.
Rampchef, gå in dit och hjälp dem.
Rampchef, kunde du höra dem?
Besättningen, kan vi få bekräftelse? Gus, hör du oss?
Rampchef?
Nyheter från WCCO Radio News.
En brand utbröt på Apollos avskjutningsramp vid Cape Kennedy.
Minst en person dödades.
Nu får vi veta mer.
Astronauterna Virgil Grissom, Edward White, och Roger Chaffee dödades
i en brand under ett förberedande test inför Apollo-färden
de skulle ha gjort den 21:a nästa månad.
Detaljerna är få, men de som dog var överstelöjtnant Virgil Grissom,
en av de första sju astronauterna, sannerligen mycket välkänd,
överstelöjtnant Edward White II, den första amerikanen som gick i rymden
och örlogskapten Roger Chaffee, som skulle ha gjort sin första rymdfärd.
Rymdfarkosten befann sig 66 m ovanför avskjutningsrampen
och hade parats ihop med raketen Saturn 1B.
Farkostens luckor var stängda. Räddningsteam hindrades av tjock rök.
På några timmar var en officiell utredning i gång.
Band innehållande telemetriuppgifter beslagtogs.
Varje strömbrytare och ventil inuti hytten fotograferades.
Ögonvittnen ombads berätta om händelsen i färskt minne.
Strax före klockan två i morse avlägsnades de avlidnas kroppar.
STAN BROOKS RÖST
Med månen synlig ovanför i en blå himmel med moln,
samma måne som han hoppats landa på
ska Virgil "Gus" Grissom begravas här på Arlington National Cemetery.
De sörjande tar sina platser. Familjerna står alltjämt vid sidan.
Mrs Grissom och de två sönerna.
President Johnson sa:
PETE CLAPPERS RÖST
"Tre tappra unga män har gett sina liv i nationens tjänst."
"Vi sörjer förlusten och känner med familjerna."
På grund av tragedin har rymdfärden blivit uppskjuten tills vidare.
Rymdprogrammet inleddes 1958 under president Dwight Eisenhower.
Nasas syfte är att skaffa ny kunskap om det universum vi lever i.
Nu närmar vi oss industriområdet i Kennedy Space Center.
Den stora byggnaden där borta kallas CIF,
vilket betyder Central Instrumentation Facility.
Nasa skjuter upp obemannade AS-201, AS-202, AS-203, Apollo 4, 5 och 6.
20 månader efter branden i Apollo 1
ska första bemannade farkosten skjutas upp.
APOLLO 7 OKTOBER 1968
Det är kvällen före återupptagandet av vårt lands framstöt till månen.
Framstöten hejdades av katastrofen för nästan två år sen.
Hela Apollo-programmet har återgranskats, farkosten omdesignats.
Försöket att nå månen och komma dit före ryssarna
återupptas i morgon bitti med uppskjutningen av Apollo 7.
VITA HUSET 11 OKTOBER 1968
Tolv, elva, tio, nio. Tändningssekvensen påbörjas.
Fem, fyra... Vi har tändning. Vi har en start.
Färden blir exotisk enbart för att den är ett test.
Den ska testa uthållighet.
Tio dagar och 19 timmar i omloppsbana medan besättningen testar Apollo 7.
Det ska göras noggrant
för att se till att den är redo för de mer krävande färderna framöver.
Mr Tinnen, bland utrustningen ombord finns aktiva tv-kameror.
-Kan ni berätta mer? -Ja, det blir unikt.
En liten, portabel kamera kommer att finnas ombord.
Ungefär 5-6 gånger under uppdraget, efter kapten Schirras behag,
ska den användas för att visa astronauterna i arbete ombord.
Här kommer en bild och den är vit. Vi ser på Eisele.
Den filmar rakt upp. Han rör sig och syns ganska tydligt.
Vi tar en titt allihop.
Donn Eisele pratar. Nu håller han upp en skylt.
Jag kan läsa den. Vänta lite. "Apollo-rummet högt ovanför allting."
Just det.
Där har vi honom. Man ser att han har jobbat hårt
medan han har drillat trupperna.
Som ni ser är det lättare ibland.
Ni kanske till och med noterar att det är upp och ner.
Nästa gång måste vi få bättre material eller bättre författare.
Ni vet varför vi är här.
Nasa var missnöjda med era rymdsändningar.
Jag tyckte att vi var ganska roliga.
Skojar du? Tur för dig att ni inte blev nedlagda under färden.
Men sir, uppdraget blev lyckat.
Lyckat? Såg du tittarsiffrorna? Det duger inte, mina herrar.
Publiken måste få spänning, skratt. Varför tror ni jag lyckats i 25 år?
Tur?
Passa dig. Ingen gillar en smart astronaut.
December 1968. Borman, Lovell och Anders gör sig redo för Apollo 8.
För första gången ska Nasa skicka en bemannad rymdfarkost
i omloppsbana runt månen.
Mr Schneider, kan ni berätta milstolparna i Apollo 8-uppdraget?
Den 21 december ska Saturn V placera rymdfarkosten
i en 160 km omloppsbana runt jorden.
Ungefär två omloppsbanor senare, två timmar och 50 minuter senare,
startas det sista steget av Saturn V än en gång...
...och placerar farkosten på en bana som leder den till månen.
På månens baksida, om saker är som vi väntar oss,
startar besättningen farkostens raketmotorsystem
och placerar sig i en elliptisk omloppsbana runt månen.
Vi har planerat färden i åratal.
JIM LOVELL KOMMANDOMODUL-PILOT
Ibland när man hör om det så länge tänker man att målet är akademiskt.
Man förstår inte att man ska försöka sig på nåt sånt.
Nu närmar det sig. Vi pratar inte om nåt i framtiden,
utan om nånting just nu.
Du kan bli den första människan på månen. Hur känns det?
Jag har samma önskan som alla astronauter. Vi vill klara resan.
Jag tror att vi uppnår det genom lagarbete.
Vare sig vi är på jorden, i kapseln,
eller faktiskt kliver ut på månens yta är lagarbete det viktigaste.
Frank, ryssarna har antytt att vissa livsformer de hade ombord Zond 5
genomgick stora förändringar. Vidtar ni extra försiktighetsåtgärder
FRANK BORMAN KOMMENDÖRKAPTEN
för att upptäcka strålning?
Jim har problem med levern och Bill Anders är strålningsexpert.
Jag bollar över frågan till dem.
Jag har inte hört nåt om vad ryssarna flyger.
-Sköldpaddor. -Vi har haft problem med sköldpaddor.
-Vi hade dem där först också. -Den analys jag är bekant med...
...om strålning vid månen antyder att problemet blir oviktigt.
Det finns en känsla av självsäkerhet, att allt kommer att gå bra.
Men under den lugna fasaden finns oro.
Få håller med tjänstemannen som sa att uppdraget saknar betydelse.
Det har betydelse. Människan ska lämna planeten för första gången.
Oddsen talar emot ett systemfel men om det sker kan männen dö.
Det vore en katastrof för det amerikanska rymdprogrammet.
Men om uppdraget lyckas,
bevisar det att vi ligger före ryssarna i kapplöpningen till månen.
Det kan innebära mycket pengar till rymdprogrammet.
Alla här vet det. De är som sagt lugna, självsäkra och även oroliga.
1961 lovade president John F. Kennedy så långt det var möjligt
att amerikanerna skulle ha en man på månen innan 1970.
I dag på Cape Kennedy tas ett viktigt steg för att förverkliga det målet.
Planen är att sätta tre män i omloppsbana 10 varv runt månen.
De får se de 40 % av månen som människor aldrig har sett förr.
När man är i farkosten, luckan har stängts, motorerna startar
och stöden sänks kommer den att flyga, eller inte.
JACK KINGS RÖST NASA PUBLICERINGSCHEF
T-minus 15, 14, 13, 12, 11, 10.
Nio. Tändningssekvensen börjar. Motorerna är redo.
Fyra, tre, två, ett.
Där är flammorna från motorerna.
Vilken fantastisk syn. Orange flammor åt alla håll och nu lyfter den.
Den rör sig väldigt långsamt medan raketens bas brinner ljust
mot Floridas himmel. Nu upp förbi tornet.
Uppskjutning. Klockan är i gång.
Raketen är förbi tornet och styr mot månen.
Saturn V-raketen tar människan till månen för första gången.
Nu är vi alla stolta.
Mrs Lovell, efter att ha sett de två senaste starterna från ert hem,
varför kom ni till Cape den här gången?
MARILYN LOWELL JIM LOWELLS FRU
Det var en upplevelse som vi borde dela och Jim ville ha oss här.
-Var det annorlunda än första gången? -Ja.
-På vilket sätt? -Jag vet inte hur jag ska förklara.
Jag var här för att se det med blotta ögat. Därför var det annorlunda.
Väntar barnen med paketen tills han återvänder?
Nej, vi ska fira jul som vanligt med barnen på juldagen.
Uppdraget är fullt av det som kallas livskritiska punkter.
Det är punkterna under uppdraget när, om nåt går fel,
till exempel krångel med en raket . så är astronauternas liv i fara.
Först vid uppskjutningen förstås.
CAPE KENNEDY UPPSKJUTNING
Sen efter två omloppsbanor runt jorden, här över Stilla havet
när de beslutar att påbörja färden mot månen.
Raketens sista steg startas för andra gången för att få ut dem i rymden.
Den har aldrig startats två gånger i rymden förr med män ombord.
För mycket kraft skulle skicka ut dem hit. Då kanske de inte återvänder.
Förstår de yngsta nåt av det som pågår?
Överraskande mycket. Min fyraåring sa till mig:
"Ska han runda månen 10 gånger?" Jag häpnade.
VALERIE ANDERS BILL ANDERS FRU
Jag hade ingen aning om att han begrep så mycket.
I går hörde han nyheterna och sa: "Mamma, är det farligt?"
-Vad sa du? -"Nej, pappa kommer att klara sig."
Det bemannade centret i Houston säger att allt är klart
för Apollo 8 att fortsätta till månen.
I slutet av andra varvet
ska J2-motorn i Saturn V:s tredje steg startas igen i fem minuter.
Det tar raketen och rymdfarkosten till en bana mot månen.
Apollo 8. Houston. Kom.
Apollo 8 får höra igen att allt ser bra ut.
Vi ska spola tillbaka er bandspelare och allt ser...
Varje minut har flygledaren kollat läget för att få uppdatering.
Trettio sekunder till start.
Apollo 8, snart 20 sekunder till start.
Allt ser väldigt bra ut.
Mike Collins meddelar dem att det är 20 sekunder till start.
Uppfattat.
Och han räknar.
Start.
Uppfattat. Start.
-Vi ser start. -Apollo 8, allt ser bra ut.
Stigningen motsvarar ungefär 240 km per minut.
Besättningen färdas fortare än nån människa har flugit förr.
Apollo 8, allt ser bra ut. Kom.
Håll andan lite längre. Raketen har en bit kvar.
Raketen färdas väldigt behagligt för dem i full fart.
Alla värden är som de ska vara.
På pricken.
De säger att allt ser bra ut. De ser drivkraften byggas upp.
Apollo 8, allt ser bra ut. Precis längs mittlinjen.
Uppfattat.
Bana, styrning, dynamik.
Alla i kontrollcentret är nöjda.
-Inklusive assistenten. -Där har ni det.
De är på väg till månen.
En av de mest kritiska punkterna är över.
Rymdfarkosten håller kursen mot månen.
Den roterar sakta för att fördela solens hetta över kapselns hölje.
Markdatorer beräknar att Apollo 8 kommer att vara nära månen
tre minuter tidigare än väntat.
APOLLO 8 AMATÖRFILMER
Ni har lyssnat på en historisk sändning.
Vi har män på väg till månen, stabilt och i det här skedet väldigt säkert.
Apollo 8 kommer att hålla ca 4 340 km/h
när månens tyngdkraft tar tag i den
och drar Apollo 8 mot mänsklighetens första möte med en annan himlakropp.
Herregud! Se på den bilden!
Där ser vi jorden.
Jättefint!
-Ge mig en rulle färgfilm. -Det är toppen. Var är den?
Fort.
Ge mig bara färgfilm.
Mike, jag föreställer mig... Om jag var resenär från en annan planet,
vad jag skulle tycka om jorden från den höjden.
Om jag tror att den skulle vara bebodd eller inte.
Man ser ingen vinka. Är det så du menar?
Jag undrar om jag skulle landa på jordens blåa eller bruna del.
Du bör hoppas på den blåa delen.
Vi är tillbaka och klockan är halv. Det är den 24 december
HUGH DOWNS RÖST
och en ganska ovanlig julafton för nationen och världen.
Det är den första dagen nånsin som människor kretsar runt månen.
Besättningen på Apollo 8 presenterar ett julaftonsprogram från himlen.
Miljoner tittare över hela världen ser sändningen från omloppsbanan.
Det är den största tv-publiken nånsin.
Apollo 8. Houston. Kom.
Det här är Apollo 8 med tv:n i gång. Kom.
En hälsning från månen, Houston.
Det vi ser som inte syns från jorden
är de små kratrarna som dominerar månens yta.
Månen är nåt annorlunda för oss alla.
Mitt eget intryck är att det är en väldig, ensam,
avskräckande tillvaro.
Nu närmar vi oss månens soluppgång.
För alla människorna på jorden
har besättningen på Apollo 8 ett meddelande som vi vill skicka.
"I begynnelsen skapade Gud himmel och jord.
Och Gud sade: 'Varde ljus' och det blev ljus.
Och Gud skilde ljuset från mörkret.
Och Gud kallade ljuset dag och mörkret kallade han natt.
Och Gud sade: 'Må det vatten som är under himmelen samlas på en plats'
så att det torra blir synligt.' Och det skedde så.
Och Gud kallade det torra jord."
Från besättningen på Apollo 8 avslutar vi med god natt, lycka till,
god jul och Gud välsigne er alla på den goda jorden.
Det här är Sidney Lazar i Rockefeller Center, New York.
Vi stannade förbipasserande på hemväg denna julafton
för att fråga vad de anser om USA:s senaste bedrift i rymden.
Vad kände ni när ni först hörde att vi har män som kretsar runt månen?
Jag tänkte att det var en underbar bedrift.
Det fanns inget alternativ annat än att försöka
innan ryssarna gjorde det, både i propagandasyfte
och att förhindra att de använder den som bas i framtiden.
Många säger att det här har kostat för mycket.
Pengarna kunde göra mer nytta här. Vad anser ni?
Nej. Det är den största bedrift som människan lyckats med hittills.
Det finns redan ett positivt resultat från Apollo 8.
Vi ska rapportera det för att dokumentera all historia nu.
Storbritanniens Flat Earth Society i London
medger att de måste ta en ny titt på saker.
APOLLO-RAPPORTER IMPONERAR PÅ FLAT EARTH SOCIETY
Denna episka flygtur som spräcker månens barriär
DR RALPH BUNCHES RÖST FÖRENTA NATIONERNA
demonstrerar att människan har förmågan att sväva så högt och långt
som hans drömmar tillåter.
WALTER CRONKITES RÖST
I rymden testade Apollo 9 och 10 den bemannade operationen i farkosten.
9 var i omloppsbana runt jorden, 10 runt månen
med sin LM nere på 16 km höjd ovanför månens yta.
APOLLO REDO, VÄNTAR
Vi är redo att utmana vår teknologi och sätta en människa på månen.
-Skulle du vilja bo på månen? -Ja.
-En av de första som reste dit? -Ja.
-Vad har du att säga, Wade? -Jag vill också vara en av de första.
Mrs Hubbard, tror ni att många skulle vara intresserade av
att vara i den första kolonin?
Jag läste i tidningen att 90 000 personer har anmält sig hos Pan Am
för den första resan till månen. Den kostar 28 000 dollar per resa.
Nittio tusen personer har anmält sig.
BEMANNAT RYMDCENTER HOUSTON, TX
MÅNEN ÄR GJORD AV AMERIKANSK OST
DAGAR KVAR TILL UPPSKJUTNING
Dr von Braun sa att ryssarna landar...
LUNA 15 RUSAR TILL MÅNEN
...sin Luna 15 på månen i morgon.
Han sa även att det är troligt att ingen är inuti Luna 15.
LUNA 15:S MYSTISKA UPPDRAG
Han sa att den kanske kan ta med sig jord från månen till jorden
men ingen vet nåt om det.
Om ryssarna skopar upp lite sånt här automatiskt och tar med det
så att de får de första proverna från månen, blir du besviken då?
Det skulle alla bli. Vi vill uppnå
allt vi har planerat med flygturen.
En fråga till mr Armstrong.
Det spekuleras om vad den första människan på månen ska säga där.
Förbereder ni nånting i förväg eller gör nån det åt er
eller blir det ett spontant utrop?
Vår uppmärksamhet under träningen ända tills nu...
NEIL ARMSTRONG KOMMENDÖRKAPTEN
...har fokuserats på hur vi ska göra jobbet bäst
och inte så mycket på hur vi kanske känner där och då.
Det är omöjligt att förutspå.
De amerikanska ingenjörerna och forskarna designade månlandaren
för uppdragets känsligaste del:
Att landa människor säkert på en annan planet.
Den är knappt 7 m hög och underbart konstruerad för sitt syfte:
Att landa mjukt på månen.
TRÄNING MED MÅNLANDARE JUNI 1969
Frågan var hur den flyger.
Den gör ett utmärkt jobb
med att fånga månlandarens egenskaper vid landningens manövrar.
APOLLO 11 JULI 1969
Har ni tänkt komma till Kennedy Space Center
och se Apollo 11 göra sin historiska flygtur,
bör ni kanske tänka om innan ni lämnar vardagsrummet och tv:n.
Hundratusentals människor lär komma till Titusville för att se det.
God morgon! Om 3 timmar och 32 minuter
påbörjar människan sitt största äventyr nånsin.
För kl. 09.32, om 3 timmar och 32 minuter
är Kennedy Space Center i Florida
platsen där människan ska ta sig till månen med tanken att landa där.
-Kommunikationschef. -Kommunikationschef.
UPPSKJUTNINGSKONTROLL CAPE KENNEDY, FLORIDA
-Vi har dina mönster. -Uppfattat. Tack.
-Är båda dina datorer i gång? -Bekräftat. Redo för start.
-FRO, redo för start? -FRO bekräftar. Redo för start.
Uppskattningsvis är över 1 miljon personer på plats
i Brevard County för att se starten.
JACK KING PUBLICERINGSCHEF
Fortfarande grönt ljus.
När Armstrong fick lyckönskningar sa han: "Tack. Vi vet att det går bra."
Bekräfta. Redo för start.
FRO bekräftar. Redo för start.
-LOM bekräftar. Redo för start. -Vi är nere på 12, 11, 10, 9.
Tändningssekvensen påbörjas. Vi bör se eld.
-Fyra, tre, två, ett. -Uppfattat, team. Uppskjutning.
-Uppskjutning. -Uppfattat.
Vi har uppskjutning.
Den enorma stjärten passerar tornet.
Hon stiger. Hon girar nu för att ta sig förbi tornet.
Hon lyfter upp. Förbi tornet.
Vi börjar känna det första mullrande dånet.
Jag ser henne stiga nu, rakt upp. Snart fullföljer hon rullningen.
Astronauterna bör höra av sig då marken börjar skaka av kraften.
Den är på väg att klyva molnen.
-Bakänden släpper. -Uppfattat. Vi bekräftar det.
Det där är männen i rymden, på väg till månen.
Houston. Apollo 11. Saturn gav oss en magnifik åktur.
Uppfattat, 11. Vi vidarebefordrar det. Ni ser ut att vara på väg nu.
Houston, vi hade inte tid att prata om utsikten från fönstret
när vi förberedde månlandaren.
Men fram tills dess
såg vi hela den upplysta delen av norra halvklotet
inklusive Nordamerika, Nordatlanten, Europa och Nordafrika.
Merparten av USA var klart.
Vad jag förstår så har Neil, femtielva kilometer bort,
JAN ARMSTRONG NEIL ARMSTRONGS FRU
förutspått att det ska sluta regna här snart.
-Vad tycker du om det? -Det låter typiskt honom.
-Typiskt? -Korrekt.
-Gör han alltid sånt? -Ja. Han brukar vinna.
Vad har du för planer för Neil när han kommer tillbaka?
-En stillsam utflykt eller? -Vi har inte planerat nånting än.
De måste komma tillbaka.
Apollo 11, om ni är intresserade av nyheterna har jag en sammanfattning.
Jodrell Bank-radioteleskopet slutade motta signaler från sovjeternas
obemannade månskott kl. 05.49 EDT i dag.
En talesperson sa att det verkade som om Luna 15-farkosten:
"Har hamnat bortom månen."
Vad tycker du om rymdprogrammet?
Det är spännande. Jag talar för de flesta tonåringar när jag säger
att vi alla tycker så. Nästan alla jag har pratat med tycker så.
Judy och jag pratade med två pojkar
som frågade vad vi skulle göra när vi såg nån gå på månen.
Jag sa: "Vi kanske hoppar upp och skriker"
eller det kanske bara är spännande, eller vi kanske gråter."
100 timmar in i uppdraget förbereder sig Armstrong och Aldrin för
att skilja månlandaren från kommandomodulen.
Det här är kontrollen. Vi är nu 6 minuter och 8 sekunder från start.
Houston, det ser bra ut. Grönt ljus för for separering.
Ta det lugnt nere på ytan. Om jag hör er flåsa gnäller jag.
Okej, Mike.
DOUG WARDS RÖST PRESSTALESMAN
Det är ganska tyst här i kontrollen.
För en stund sen bad flygledaren Gene Kranz alla att sätta sig
och förbereda sig för det som väntar. Han avslutade med:
"Lycka till, allihop."
4-0-0-0-0-0.
1-0-7-1-1-3-0-0-0.
Ingen PDI plus 12.
Vi har jorden rakt utanför fönstret.
Programlarm. Houston, ser ni på vår Delta-H?
Det är 1202. 1202.
Det betyder att månlandarens dator är överbelastad.
Om problemet inte kan korrigeras avbrMY-SUBS landningen.
-1202-larm. -1202.
-Avvakta. -1202-larm.
Den ser ut att konvergera.
-Vad är det där? -1202-larm.
Ge oss en avläsning på 1202-programlarmet.
Det är överflöde. Om det inte inträffar igen klarar vi oss.
Det har inte inträffat igen. Grönt ljus.
De fick ett tillfälligt larm.
Grönt ljus på det där larmet. Samma typ.
Är det grönt ljus?
Om det inte inträffar igen är det grönt ljus.
Ni har grönt ljus för landning. Kom.
Uppfattat. Grönt ljus för landning. 914 m.
De närmar sig en punkt med det passande namnet "sista åsen".
En 91 m hög ås rakt nedanför dem.
JULES BERGMANS RÖST
Det finns skäl att vara konservativ. Många nya saker sker under flygturen.
Saker som aldrig har försökts förr.
Nedstigningen, landningen.
Det finns stora faror trots det bästa vår teknologi kan göra
och vår teknologi är väldigt bra.
De har 70 sekunder på sig att välja en ny landningsplats.
-Grönt ljus från Alpha. Höjd 2 800 m. -8-30. Ni ser jättebra ut.
Vi närmar oss. Allt ser bra ut.
Nedstigningens fart är drygt 160 km/h.
De bör vara 8 km från sin landningsplats.
De bör få en bra titt på den nu.
Vi gör nedstigningen i 8 m/s. 7 m/s.
609 m. In i AGS, 47 grader.
Uppfattat.
-De går in. -609 m. 47 grader.
Tretton framåt.
Tio minuter, 30 sekunder. Hastighet 2,5 m/s.
Vertikal fart, 109 m.
Armstrong flyger månlandaren manuellt och undviker klippblock.
De har ont om bränsle och flygledaren varnar dem.
De enda anropen hädanefter gäller bränsle.
Låg nivå.
-På för 60. -Uppfattat.
-Sextio. -Sextio sekunder.
Elva framåt. Kommer ner fint. 61 m. 1,5 ner.
48,5 m. 2 ner. 1,5 ner. 9 framåt.
22,5 m. Ser bra ut. Ner 15 cm.
-Hur ser vår marginal ut, Bob? -Den ser okej ut. Vi har 4,5.
86,5 m. Nedstigning i 30 cm/s.
Åttiotvå meter.
Hur är det med bränsle?
Vänta lite.
Okej, Edwin. Det här ser ut som en bra plats.
-Jag har skuggan där ute. -Avvakta för 30.
Framåt. Framåt.
Trettio. 30 sekunder.
Bra. 12 m. Ner 75 cm. Får upp lite damm.
Nio meter. Ner 75 cm. Svag skugga.
Fyra framåt. 4 framåt. Driver lite åt höger.
Sex meter. Ner 15 cm. Driver lite framåt. Bra. Okej.
-Kontaktljus. -Avstängning.
Okej, stänger av motorn.
ACA ut ur spärrhaken.
Lägeskontroll, båda auto. DECO av. Motorarm av. 413 är inne.
Vi har avstängning. Uppfattat, Eagle.
Inte så mycket snack i det här rummet.
Houston. Stillhetens bas här. Eagle har landat.
Uppfattat att ni är på marken.
Många här är snart blåa. Vi andas igen. Tack så mycket.
Tack.
-Wally, säg nåt. Jag är mållös. -Jag försöker bara andas.
-Det var inte illa. -Vi kommer att vara upptagna nu.
Alla undrade vad Armstrong skulle säga först: "Stillhetens bas här."
-Väldigt smidig landning. -Väldigt smidig landning.
Jag kan inte tro det än.
Stillhetens bas. Och Eagle har landat.
Ta hand om ventilen.
-Armen släpper. -Jag fixar ventilen.
De har bara några sekunder på sig att besluta om de vill stanna
eller ge sig av genast.
-Okej, T1. Stanna eller inte, Retro? -Stanna.
KOMMANDOCENTRAL
-Fido? - Kontroll? -Stanna.
-Kommunikation? - Gen-C? -Stanna!
Grönt ljus för att stanna.
Uppdraget har pågått i 106 timmar och 27 minuter.
För 15 minuter sen hörde vi från månlandaren på månens yta
att Neil Armstrong förbereder sig för EVA.
EVA står för utomfarkostlig aktivitet eller enkelt uttryckt "månpromenad".
I södra Kalifornien gör man i princip allt i sin bil.
GARDEN GROVE KYRKA
Man kan parkera utanför kyrkan och höra gudstjänsten i bilen.
Det här är södra Kaliforniens första drive-in-kyrka.
Det är en speciell dag för er och hela mänskligheten.
För människan tillåts erövra rymden och i dag kliver han på månen.
Man kan tänka sig att hela världen ser det här på tv.
Uppskattningsvis en halv miljard har sett månlandningen
och minst lika många kommer att se månpromenaden.
Här i Central Park, New York regnar det på människorna
som har samlats för att titta.
Alla samlas där och tittar upp mot månen.
Om mindre än en timme kanske de får se männen gå på månen.
Märkligt. Avsaknaden av ljud är nästan dramatisk också, Steve.
Kabintryck 0,2.
Luckan öppnas.
CBS NEWS SIMULERING
Okej, du är inte helt klar. Håll henne. Dra lite åt höger.
Aldrin vägleder honom genom luckans öppning.
Han ser inte vart han går. Han backar ut ur luckan.
JAMES BURKES RÖST
Armstrong är ute vid entrén.
När som helst bör han släppa kontrollerna som sätter på tv:n.
Vi bör se bilder när som helst.
-Fick du nåt? -Jag kör det nu.
Här kommer det. Nu är tv-kameran i gång.
Uppfattat.
Vi får en bild på tv:n.
Det är mycket kontrast i den. För närvarande är den upp-och-ner.
Men vi ser en hyfsad mängd detaljer.
Där är Armstrong. Man ser honom röra sig.
Okej, Neil. Vi ser dig komma nedför stegen nu.
-Där är en fot. -En fot kommer nedför stegen.
Okej, jag har kollat. Går tillbaka till första steget, Buzz.
Steget är inte så långt ut men det går att ta sig upp.
Jag kliver av månlandaren nu.
Detta är ett litet steg för en människa.
Ett jättekliv för mänskligheten.
Armstrong står på månens yta.
Trettioåtta-årig amerikan.
I dag den 20 juli 1969.
VI HAR GJORT DET
Han är på månen! Se på honom gå omkring.
Inofficiell tid för första steget: 01.09.24.20.
Det tycks inte vara några svårigheter att röra sig runt, som vi misstänkte.
Det är kanske till och med lättare än i de simulationer vi utförde
vid olika tillfällen på marken.
Jag ska kliva ut och ta mina första bilder.
Den har en ren skönhet som är unik. Det påminner om öknar i USA.
Det är annorlunda men fint här ute.
Det ser vackert ut härifrån, Neil.
Är du redo för att jag kommer ut?
Han kör ungefär 1 400 Btu.
-Grönt? -Är du redo?
Allt klart. Dina tår kommer snart över tröskeln.
Okej. Släpp ner ditt PLSS nu. Så där ja. Allt grönt.
Tre steg till och sen ett långt.
Jag lämnar den foten där uppe. Båda händerna på fjärde steget.
ALDRIN PÅ MÅNEN
Vacker utsikt!
Inte illa, va? Det är magnifikt här ute.
Magnifik ödslighet.
Neil avtäcker plaketten nu.
Berätta om ni har bild, Houston.
Vi har en jättefin bild.
Undertill står det: "Här har män från planeten jorden
klivit på månen för första gången. Juli 1969 e.Kr.
Vi kom i fred för hela mänskligheten."
Den har besättningens namnteckningar
och USA:s presidents namnteckning.
Houston här. Kan vi få er båda i bild samtidigt, tack?
-Hallå? Har vi dem? -De är på tråden nu.
-Jag ska koppla presidenten. -Mina herrar, han är snart på tråden.
Neil och Buzz. USA:s president är i sitt kontor nu
och vill säga några ord till er.
Det vore en ära.
-Hallå? -Vi är redo med astronauterna, sir.
Så där ja.
Hej, Neil och Buzz.
Jag pratar med er i telefon från Ovala rummet i Vita huset.
Jag kan inte uttrycka hur stolta vi alla är över det ni gjorde.
För varje amerikan måste det här vara den stoltaste dagen i våra liv.
Under ett ovärderligt ögonblick i mänsklighetens hela historia
är alla människor på jorden sannerligen enade.
Enade i stolthet över det ni har gjort
och enade i våra böner att ni ska återvända säkert.
JOAN ALDRIN EDWIN "BUZZ" ALDRINS FRU
PAT COLLINS MICHAEL COLLINS FRU
JAN ARMSTRONG NEIL ARMSTRONGS FRU
Tidigare i eftermiddags här i Chicago...
JOHN DRUMMONDS RÖST
...blev astronauterna hedersmedborgare.
Det råder inga tvivel om det. Chicago slog på stort för astronauterna.
Det har hållits många parader i stan.
Entusiasmen som allmänheten visade nu överträffade allting på åratal.
Månstenarna - historiens dyrbaraste...
JOHN DANCYS RÖST
...last, anlände under tung bevakning.
Tjänstemän pressades att värdera dem och sa att de var ovärderliga.
I tre månader ska 142 utredare över hela världen studera stenarna.
Nåt liknande har aldrig inträffat i vetenskapens historia.
Över hela världen finns entusiasm...
BILL BEUTELS RÖST
...för denna viktiga bedrift.
För bara fem år sen var denna bedrift nästan otänkbar.
Å andra sidan finns frågan som alla ställer men ingen kan besvara:
"Är det värt allt? Kunde det ha gjort mer nytta på jorden?"
Det här är Bette Rogge för Channel 7 News på Apollos nyhetscenter
i Cocoa Beach, Florida.
Möt en av damerna i rymdprogrammet: Mary Driver på personalavdelningen.
Mary berätta, hur viktiga är kvinnorna i det här programmet?
Jag tycker att kvinnorna är mycket viktiga i rymdprogrammet.
De är involverade i nästan alla faser från kontorsjobb till administration.
Vi har till och med kvinnliga ingenjörer.
Under första uppdraget jag jobbade med - Apollo 8 - var jag nervös.
Framför allt var man uppe i varv. Man var exalterad.
Alla var väldigt exalterade.
Men man kan fungera. Vi övar så många gånger
att de riktiga uppdragen nästan känns lätta jämfört med simulationer.
Hur känns det att jobba bland så många män i en värld
som domineras av män?
Den domineras faktiskt av datorer och av maskiner.
Tio, nio, åtta. Tändningssekvensen påbörjas.
Sex, fem, fyra, tre, två, ett, noll.
Alla motorer i gång. Inled start. Vi lyfter kl. 11.22 EST.
Den 19 november 1969. Fyra månader efter att Apollo 11 landar på månen
upprepar Bean och Conrad resan med Apollo 12.
Det har hänt förr. Varför bli exalterad den här gången?
För Apollo 11 stannade allting. Apollo 12 - mycket mindre intresse.
Så lätt accepterar människans hjärna det omöjliga: En människa på månen.
Tv-bilden börjar komma in.
JAMES BURKES RÖST
Flygbanan kräver att Al Bean flyttar kameran så att vi får bättre bilder.
Han gör det nu.
-Var är jorden? -Riktar den mot solen. Det är illa.
Rikta den hitåt en stund.
Al, bilden är ganska ljus. Kan du göra nåt åt saken?
-Det där blir kanske bra, Houston. -Vi ser ingen förändring alls.
Håll handsken framför linsen och se om det blir nån förändring.
Trots att det gick bra i morse har saker krånglat.
Till exempel fungerade inte tv-kameran.
Nu har ingenjörerna listat ut ett sätt att laga den, åtminstone delvis.
Synd att tv-kameran pajade på månen.
Men det löser sig. Garantin gäller fortfarande.
Så sent på kvällen är det svårt att hitta en reparatör som gör hembesök.
DAVID BRINKLEYS RÖST
Arbetslösheten steg i mars snabbare än den gjort på 10 år.
Nu är 4,4 % av landets arbetskraft utan arbete.
En del av nedgången är i bilindustrin för bilarna sålde inte så bra
och rymdindustrin, för efter första månlandningen kapades budgeten.
Till vänster ser ni två...
Rundturer på Michoud monteringsfabrik i New Orleans kan snart upphöra.
På grund av nedskärningar i rymd- programmet är fabriken nära konkurs.
Under 1965 hade vi 12 000 anställda. Just nu har vi 2 600.
Du har varit i rymdprogrammet ganska länge.
Finns det lika mycket stöd för rymdprogrammet i dag
som för bara några år sen?
Målet att landa på månen...
JIM LOVELL KOMMENDÖRKAPTEN, APOLLO 13
...var så tydligt för människor
och de såg det som hela rymdprogrammet.
Men jag tror att landet inser vad som verkligen kan åstadkommas
med ett mångsidigt, välorganiserat rymdprogram.
-Jag tycker det är fånigt! -Varför?
Så mycket pengar. Det finns så många fattiga som inte kan ge barnen mat.
De skickar nån till månen i stället för att hjälpa människorna här.
Allmänhetens intresse för rymdfärder tycks ha avtagit.
CBS News korrespondent Bruce Morton i Houston ska bevisa det.
Myndighetens budget och antalet anställda här har krympt.
Antalet entreprenörer med folk här har krympt.
Allmänhetens intresse, åtminstone att döma av nyheterna, har krympt.
54 timmar efter start
gör Lovell, Haise och Swigert en planerad tv-sändning.
Okej, 13. Vi har Freddo på tv.
Precis under Jim nu... Han står på nåt som ser ut att vara en burk.
Inuti den finns månlandarens motor.
Förhoppningsvis ser ni min hand ovanpå den nu.
Motorn som används för att lämna månen.
Det var ett riktigt bra tv-program. Nu bör vi avsluta.
Vad tycker du?
Uppfattat. Låter bra.
Besättningen på Apollo 13 önskar alla där inne en trevlig kväll.
Vi är redo att avsluta inspektionen och sen ha en behaglig kväll.
God natt.
-GNC, nåt som rör konfiguration? -Svar nej.
Capcom, vi behöver info om divätet och syret när det passar dem.
13, en sak till när ni får tillfälle.
Vi vill att ni kollar kryotankarna.
Okej. Avvakta.
Ta en titt på era syremängder och se om det syns en stor förändring.
Houston, vi har haft ett problem.
Det här är Houston. Upprepa, tack.
Houston, vi har haft ett problem.
Vi har haft en strömreducering.
-Vi har mer än ett problem. -Hör på, killar.
-Vi har förlorat bränslecell 1. -Avvakta, 13. Vi tar en titt på det.
Vi hade en ganska stor smäll i samband med varningen.
-Vi har en strömreducering. -Vi har förlorat bränslecell 1.
-ECS, vad har ni? -Han byter bränslecellerna.
Syretank 1 fluktuerar.
-Okej. Sjunker det trycket? -373. Det har inte rört sig.
-Påverkar det nånting? -Svar nej.
-Jag vill ha koll på bränslecellerna. -Om kvävetrycket stämmer small det.
Lågt tryck i bränslecell 1.
EPS, vi kan väl prova bränslecell 1 ensam på huvudledning B?
13, Houston här. Vi vill att ni kopplar om bränslecell 1.
Lämna 2 och 3 som de är.
Okej, jag sätter i gång med det.
Jack, vår syremängd i tank nr 2 tycks vara noll. Hörde du det?
Syremängd i tank nr 2 är noll.
Ja, det beror på AC.
När jag tittar genom luckan ser det ut som om nånting läcker.
Nåt läcker ut i rymden.
Uppfattat. Nåt läcker ut.
En explosion gör att en syretank läcker ut i rymden.
Att använda modulens motor kan orsaka en till explosion.
-De tror att nåt läcker ut. -Vad skulle kunna läcka ut?
GNC, ser nånting onormalt ut?
Det är nån sorts gas.
Det här är Apollo-kontrollen. 57 timmar och 46 minuter har gått.
Teamet av flygledare tittar på möjliga alternativ.
Vi har en allvarlig syreläcka i servicemodulen.
Låt oss undvika onödiga manövrar tills vi vet vad problemet är.
APOLLO 13 EXTRA NYHETSSÄNDNING
Här är en rapport om Apollo 13. Här är vetenskapsredaktör Jules Bergman.
Rymdfarkosten Apollo 13 har drabbats av ett stort elektriskt problem.
Sekunder efter inspektion av månlandaren
kröp Lovell och Haise tillbaka till kommandomodulen,
rapporterade om en högljudd smäll och strömavbrott i två bränsleceller.
De rapporterade även att de såg bränsle
läcka från farkosten och de aktuella mätarna visade noll.
Trycket i syretank 1 är ända nere på 297.
Vi bör överväga att använda månlandaren.
Okej, Jack. Trycket i syretank 1 är strax över 200.
Vi bekräftar det och temperaturen bekräftar det.
Ser det ut att fortsätta sjunka?
Det rör sig långsamt mot noll och vi börjar fundera på månlandaren.
Beskedet från teknikerna som tillverkar kommandomodulen är
att endast en av de tre bränslecellerna inte ger kraft nog
till startraketen i kommandomodulen för att ändra bana.
Vi funderar på att använda...
APOLLO DRIFTSMANUAL
...månlandaren som livbåt.
Nu överväger man en procedur där man använder månlandarens startmotor.
Vi har ca 15 minuters ström kvar i kommandomodulen.
Vi vill att ni går in i månlandaren och får i gång strömmen där.
Utan alla tre bränsleceller är månlandning uteslutet.
Då blir problemet att få tillräckligt med ström för att ta dem till jorden.
En av de saker vi har sett, och det är nästan tradition,
är kontrollrummet där flygledarna själva befinner sig.
Men det finns 10 gånger så många människor i rum runtomkring.
Ungefär 1 000 personer jobbar direkt med varje aspekt av uppdraget.
Vi måste spara batteriet och använda månlandarens radio.
-Då stängs allt av. -Var beredd att göra det.
Är alla beredda att släcka radion i CSM, GNC?
Allting centreras till flygledningen. Glynn Lunney och två flygledare till,
Gerry Griffin och Milton Windler, leder operationen.
De kollar allting för att se hur situationer kan hanteras bäst.
Ungefär 48 270 km från månen och i snabb acceleration mot den
siktar besättningen på att svänga in bakom månen, ur kontakt med jorden
och starta den enda motor de har kvar: månlandarens.
Situationen är extremt kritisk och vi bevakar den hela tiden.
Frågan är: "Vad hände?" Vad var det som pajade bränslecellerna
och servicemodulen? Får vi nånsin veta det?
Servicemodulen ska kopplas loss och brinner upp i jordens atmosfär.
Lovell och Haise hade återvänt från månlandaren.
När de kom tillbaka hörde de en hög smäll. Det var en explosion.
Den inträffade här i servicemodulen
som innehåller syret de andas, vätet, syret till bränslecellerna,
strömmen till motorn som ger dem radio, ljus, allt annat de behöver
inuti kommandomodulen.
Först vill jag säga att vi i branschen har haft vår längsta natt
i rymdprogrammet på länge.
Mitt team påbörjade skiftet i går.
GLYNN LUNNEY FLYGHANDLEDARE
Vi skulle börja runt kl. 22.
Vi var på våra platser runt en timme i förtid.
Vi hade avslutat tv-programmet när vi upptäckte att vi hade ett problem.
Jag var inte vid konsolen och hörde inte kommunikationen
när problemet inträffade.
Sen dess har mitt team ägnat sig åt inte vad som hände där
utan vad vi ska göra åt saken.
Vi ska göra en start vid 79 plus 30
för att komma tillbaka till jorden snabbare med månlandarens motor.
Apollo 13 har rundat månens baksida
i sin snabbaste fart sen katastrofen ombord på servicemodulen.
Den har kontakt med Houston igen och gör sig redo för nästa steg:
Att starta raketmotorn en gång till.
Den ska vara i gång i 4 minuter och 20 sekunder
så att astronauterna kan landa i Stilla havet sydost om Samoa.
-Vägledning från flygledningen. -Fortsätt.
GENE KRANZ FLYGHANDLEDARE
När under proceduren vill vi komprimera till 1,4 grader?
Strax före manövern.
Det bör göras i god tid före flygturen, runt 20 minuter eller så.
Får jag låna den? Geoffrey, sitt där.
Jag börjar med modellen och ger dig den för teorin.
-Ge mig modellen, kompis. Den där. -30 sekunder!
Flygledare, vi är på sida 12 av aktiveringen.
Vi kollar varför de måste starta motorn.
Den enda motor på hela rymdfarkosten som fungerar för tillfället
är den där. Månlandarens motor för nedstigning.
De ska bara ha motorn i gång i 4 minuter och 24 sekunder.
Det är den de måste använda. Den här motorn är oanvändbar.
De kan inte riskera att använda den för de känner inte till skicket.
-Jim, grönt ljus för start. -Uppfattat. Grönt ljus för start.
-Vi har start. -Uppfattat.
-Marken bekräftar start. -Motor på.
-Vi är i gång. 40 %. -Koldioxid på låg nivå.
-Och all annan data? -Alla parametrar är på låg nivå.
Syre, vatten och koldioxid.
Under 3 minuter kvar.
-Hur ser det ut? -Bra.
Uppfattat, Capcom. Ser bra ut här.
Kontrollen?
-Är det stabilt, kontrollen? -Ser bra ut nu, flygledningen.
Avstängning om 10 sekunder.
-Capcom, påminnelse om avstängning. -Tio sekunder kvar.
Avstängning!
Uppfattat.
-Motor av. -Uppfattat.
Det var befälhavare Jim Lovell som rapporterade att motorn är av.
Jag tycker att det gick bra.
APOLLO 13 PÅ VÄG HEM
Gudskelov för det.
Om nån kan ta sig tillbaka så är det de här tre.
Den stora faran är om nåt annat går fel.
REDO FÖR LANDNING
Representanthuset och senaten manar folket att be för astronauterna.
SPECIELL BÖN FÖR APOLLO 13
Tidigare på dagen gjorde männen sig av med onödig utrustning.
De kopplade loss servicemodulen, fotograferade skadorna på den.
För en stund sen gjorde de sig av med Aquarius
som hade gett dem liv dessa långa dagar och nätter
på väg ner efter katastrofen.
Männen i farkosten mår bra och är på väg hem.
Apollo 13 går fortfarande på lina långt ut i rymden.
Kommandomodulen antas vara intakt, men det finns säkert oro
för huruvida explosionen skadade värmeskölden
som de förlitar sig på för att klara återinträdets hetta på 2 760 grader.
Farkosten förväntas förlora signalen i 4,5 minuter under återinträdet.
Världen väntar på att astronauterna ska ta radiokontakt.
Vi vet bara om värmeskölden skadades av explosionen för tre dagar sen
när de lämnar radioskuggan om drygt två minuter.
APOLLO 13 REDO FÖR LANDNING
MÅNLANDNING DRAMA PÅ LIV OCH DÖD
Efter en resa som har innehållit ett antal tekniska mirakel,
att skippa regelboken,
enbart förlita sig på mannarna på marken och flyga i blindo där uppe.
Om några minuter är de vid liv och välbehållna på jorden.
De står inför de sista viktiga testen.
Vi tenderar att snöa in på det faktum
att männen vid vissa tillfällen under uppdraget var nära döden.
När de närmar sig jordens atmosfär kvittar det hur många som gjort det.
Det enda man bryr sig om är huruvida man överlever.
Om en minut lämnar de radioskuggan.
Reid Collins, CBS News i New York.
Om 30 sekunder bör vi återfå kontakten med Apollo 13
när den rusar genom jordens atmosfär och förhoppningsvis saktar ner.
Apollo 13 bör ha lämnat radioskuggan nu.
Vi avvaktar eventuella rapporter om det.
De närmar sig fortare än väntat.
De närmar sig lika fort som alla föregående rymdfarkoster.
De bör nå atmosfären nu.
Vi är framme vid ögonblicket, de sista ögonblicken för Apollo 13
då den påbörjar återinträdet.
Det bästa vi kan göra nu är att bara lyssna och hoppas.
Odyssey, Houston här. Avvaktar. Kom.
-Okej, Joe. -Där är de!
Rapport om två bra bromsfallskärmar.
Okej. Vi hör dig, Jack.
-Fallskärmarna är synliga. -Där är de! De klarade det.
De tre skärmarna har utlösts och glider lugnt nedåt.
En vacker syn.
Apollo 13 passerar 300 m.
Passerar 150 m.
Foto 1 observerar ett plask just nu.
Jag är lättad att de kom hem helskinnade.
Jag vet att människor över hela världen oroade sig för dem där uppe
och de är säkert lika glada som jag.
Bland det mest spännande jag nånsin sett.
Att se dessa män komma ner efter den upplevelsen.
Nu är de framme vid luckan.
De tycks vara redo att öppna luckan.
Den första astronauten klättrar ut ur kommandomodulen och är i flotten.
Den första astronauten klättrar ombord. Redo att lyfta.
-Den första astronauten på väg upp. -Det här är dr Paine som talar.
Jag vill framföra ett meddelande till alla i rymdkontrollen...
DR THOMAS PAINES RÖST DIREKTÖR NASA
...som jag nyss har fått från USA:s president.
Han vill säga till er vilken oerhörd uppskattning han har,
och hela nationen har, för det lagarbete ni har visat här
och han hälsar att det var bra gjort.
HEMMA OSKADDA
BESÄTTNINGEN VÄLMÅENDE MEN TRÖTT
DE KLARADE DET!
VÄLKOMNA TILLBAKA!
I dag är första årsdagen för månlandningen.
INGA SKOR I KOMMANDOMODULEN
Rymdprogrammet har bromsat påtagligt sen dess.
Efter att Apollo 14 har fullföljt sitt uppdrag bygger Nasa månbilen
för att astronauter ska kunna utforska mer av månen.
MÅNBILEN TESTAS MARS 1971
Det finns oro bland vissa astronauter
att amerikaner har tagit rymdresor för givet nu.
Nedskärningar i Nasas personal ger känslan
att kongressen kanske också tar rymdresor för givet.
Astronauterna i Apollo 15 tillbringade över 6 timmar på månen
i den mest spännande utflykten sen jorden blev involverad i rymden.
APOLLO 15 JULI 1971
När de kom dit hade de problem med bilens framhjul
men bakhjulen funkade och de körde 8 km på månens yta.
Utsikten var häpnadsväckande.
Jag kan inte smälta konturerna. De där lagren.
Samma här. Verkligen spektakulärt. Det är vackert.
Snacka om organisation. Det mest organiserade berg jag nånsin sett.
Efter lyckade Apollo 16 förbereds programmets sista uppdrag.
Apollo 17 blir första gången en civil astronaut,
geologen Jack Schmitt, sätter foten på månen.
Gene Cernan, befälhavare på Apollo 17, den sista bemannade månfärden,
sa nyligen: "Det här är inte slutet för rymdfärder.
Vi börjar förstå och acceptera utmaningarna universum har åt oss."
Men även Cernan medger att det kanske är århundradets sista månfärd.
Okej, kontroll av utrustning.
Jag har gjort tre mätningar. Jag har borren, väskan och fluxmetern.
-Jag tar ifrån dig tv-kameran. -Uppfattat.
GEOLOGISKT KONTROLLRUM
Se upp, Gene. Det är enda chippet.
Visst. Har det.
-Oj! Det finns orange jord. -Låt den vara tills jag ser den.
Den finns överallt!
-Så är det! Jag ser den härifrån! -Den är orange.
Hur kan det finnas orange jord på månen?
Det ska jag berätta. Vi har oxidering.
Den har oxiderats. Ta hit mottagningsapparaten.
Den ser ut som oxiderad ökenjord. Precis så.
Besättningen sätter rekord genom att färdas 30 km på ytan.
De samlar in 110 kg månsten och jord som fortfarande studeras.
Jag vill bara säga att varje del av Apollo 17,
eller vilken del som helst av Apollo som har varit lyckad hittills,
till största delen beror på de tusentals människor i branschen
som har gett så mycket förutom hängivenhet, ansträngning
och professionalism för att allt ska kunna bli verklighet.
Det finns bara två små uppsättningar tår här.
Det krävs mycket för att månbilen ska kunna köras här
som vi inte har mycket att göra med.
Alla i Apollo-programmet är säkert mycket nostalgiska för att...
KRAFT VERKSTÄLLANDE DIREKTÖR, NASA
...det här är sista färden till månen.
Vi inser att det inte blir fler månlandningar under vår livstid.
När jag tar människans sista steg på ytan
ger vi oss av som vi kom. Om Gud vill återvänder vi hit.
Med fred och hopp för hela mänskligheten.
-Stödet är inne. -Okej, jag tar sonden.
Nittionio, fortsätter. 3, 2, 1.
-Start. -Vi är på väg, Houston.
Men i själva verket är det inte en man som reser till månen.
Om vi har bejakande omdöme blir det en hel nation.
Det är inte längre en dröm, utan en verklighet.
För äntligen har människan en tillräckligt kraftfull raket
för att ta honom till rymden.
En Saturn V-raket kommer att dåna från jorden och ta män till månen.
Där är flammorna från motorerna. Vilken fantastisk syn.
Orange flammor åt alla håll.
Det är en språngbräda till rymden.
Människor har alltid varit nyfikna och vi måste nog ta en titt där uppe.
Vi måste ha den informationen innan vi kan fortsätta vidare.
Månen har utstått alla tider.
Blek och avlägsen, beslutar över tidvattnet, rycker i hjärtat.
En symbol, en ledstjärna, ett mål.
När vi lämnade jorden på väg till månen,
kände jag hur obetydlig den här planeten vi bor på är.
Alla tror att den är en gigantisk plats, att den fortsätter för evigt
och här finns ett hemskt litet, färggrant klot mot en svart bakgrund
som fortsätter för evigt.
Då tänkte jag att människan borde anstränga sig
att lära sig leva med sina bröder
och lära sig ta hand om denna lilla, sköra planet som han bor på.
I och med denna sista månlandning har myndigheten gjort sitt jobb bra.
Nu har den kommit på en mångmiljonplan för en rymdfärja.
En flygande lastbil som ska sättas i bana runt jorden i långa perioder.
Mitt i alla våra religioner, alla våra
RAY BRADBURYS RÖST SCI-FI FÖRFATTARE
vetenskaper, allt vårt tänkande,
har frågan om döden funnits länge.
Om vi stannar på jorden är vi alla dömda,
för nån dag kommer solen antingen att explodera eller slockna.
Så för att försäkra oss om att hela rasen ska existera om en miljon år
eller en miljard år ska vi ta vår säd ut i rymden
och plantera den på andra världar.
Det här är inte slutet. Vi har bara börjat krypa med Apollo-programmet.
Vi hoppas att vi kan lära oss gå och fortsätta mot framtiden.
Det är inte slutet. Vi stänger inte in våra raketer i en lada.
Vi börjar förstå och acceptera utmaningarna universum har åt oss.
Det är inte slutet, utan en början.
Översättning: Andreas Besmanoff